Univerzitetska hronika časopis Univerziteta u Travniku
Časopis „UNIVERZITETSKA HRONIKA“, Fakulteta za menadžment i poslovnu ekonomiju, Univerziteta u Travniku, je naučno-stručni postdisciplinaran časopis koji objavljuje teorijske, istraživačke i metodološke radove sa prethodno završenom recenzijom (najmanje dvije anonimne recenzije), kao i one što ne podliježu tom postupku. Univerzitetska hronika je usmjerena na objavljivanju svih radova iz humanističkih i društvenih nauka, kao i radovima iz svih naučnih područja koji se temelje na inter-, multi- ili transdisciplinarnosti, sa jasno definisanim kriterijima u cilju postizanja većeg kvaliteta samog časopisa. Posebno se pozitivno vrednuju kritički utemeljeni radovi sa naučno definisanim kritičkim dokazima, bez birokratskih, neprofesionalanih i jednodimenzionalnih postupaka.
POVEZANOST PREDŠKOLSKE USTANOVE I OSNOVNE ŠKOLE U SISTEMU ODGOJA I OBRAZOVANJA
Kvalitetna povezanost u radu između predškolske ustanove i osnovne škole ogleda se u poboljšanju organizacije odgojno-obrazovnog rada na oba stupnja. Ako se zadovolji zahtjev za što boljim prilagoñavanjem dječijeg vrtića razvojnim karakteristikama i potrebama djece predškolskog uzrasta, uz bogatstvo i različite aktivnosti koje su im primjerene, izostat će i pokušaji da se u njih ubacuju sadržaji koji se obrañuju u osnovnoj školi. Također, kada se neke stvari budu popravile u školi, manje će se prebacivati predškolskoj ustanovi da nije pripremila djecu za školu, pokušavajući joj na taj način prenijeti tradicionalno školski način učenja. Da bi za djecu bio lakši prelazak iz vrtića u školu, fizička i socijalna sredina ne bi trebalo da se razlikuje više nego što je to potrebno. Temeljna osnova rada u pripremnim odjeljenjima treba da bude ne privikavanje na školski tip učenja, nego organizovanje takvih aktivnosti koje će osposobiti djecu da se bez većih problema, snañu u temeljnim promjenama kakve u njihovom životu izaziva uključivanje u nastavni proces.
Copyright (c) 2011 Univerzitetska hronika časopis Univerziteta u Travniku
STOICKO PRIRODNO PRAVO I NJEGOV UTICAJ NA RAZVOJ RIMSKOG PRAVA
Prve ideje o prirodnom pravu javile su se u antičkoj Grčkoj. Prirodno pravo je u odreñenoj mjeri sadržano i u filozofiji nekih Sofista (u 5. i 4. vijeku p.n.e), zatim u filozofiji Platona (427-347. godine p.n.e.) i Aristotela (384-322. godine p.n.e.). Posebnu afirmaciju prirodno pravo će doživjeti kroz filozofski koncept Stoa (od 3. vijeka p.n.e.) i od njegovih grčkih i rimskih pristalica, te dalje razvijano od Cicerona (106-43. p.n.e.), Seneke (oko 4. p.n.e. - 65. godine n.e.)
OSNOV ODGOVORNOSTI ZA ŠTETU OD DOMACIH ŽIVOTINJA
Zakonom o obligacionim odnosima nije regulisana odgovornost za štete od životinja. U sudskoj praksi i pravnoj teoriji dva su osnovna stanovišta o osnovu odgovornosti za ove štete. Prema jednima, osnov odgovornosti treba tražiti u krivici vlasnika životinje. Drugi, pak, smatraju da su sve životinje opasne stvari, te da se za njih treba odgovarati po pravilima objektivne odgovornost. Postoji i treće „kompromisno“ stajalište prema kojem se domaće životinje, a priori ne smatraju opasnim stvarima, nego se u svakom pojedinom slučaju ispituje da li je domaća životinja u konkretnim uslovima zaista predstavljala opasnu stvar. U zavisnosti od tog utvrñenja, odreñuje se da li će se primjenjivati pravila o odgovornosti za naknadu štete po kriteriju krivnje ili po kriteriju odgovornosti za opasne stvari.
OBLIK UPRAVNE KULTURE U BOSNI I HERCEGOVINI
U ovom radu autor pokušava istražiti i odrediti oblik upravne kulture u Bosni i Hercegovini. Pojam kulture i pojam etičke kulture shvata kao „odgoj i ponašanje pojedinaca i cijelog društva“ koje svako društvo, svaka država i svako vrijeme imaju kao svoj i prepoznatljiv oblik ponašanja. Ponašanje pojedinaca u društvu, politici, upravi, organizaciji vezuje za „sistem predstava i vrijednosti“ ili „skup društvenih pravila“ koje pojedinac kao službenik usvaja kao svoj lični kriterij ponašanja s obzirom na svojstvo javnog službenika u odnosu prema radu, prema organizaciji, prema društvu i prema grañaninu kao korisniku usluga. Shvatanje upravne službe odreñuje kao društvenu fukciju, odnosno kao obavljanje društveno potrebnog i korisnog posla. Time se dolazi do koncepcije koja uspostavlja kriterij sposobnosti za prijem, rasporeñivanje, napredovanje i uspostavu pravne veze i odgovornosti službenika i specifičnosti etike javne službe. Na upravnu kulturu utiču sociološka, politička i organizaciona kultura. Kao oblike kulture navodi: poduzetnička i menadžerska, legalistička i birokratska, te participativna i autoritarna kultura. Nakon opisa stanja u javnoj upravi Bosne i Hercegovine tipizira, odnosno odreñuje oblik upravne kulture kao legalističko-birokratsku i predlaže adekvatne ustavne promjene i reforme javne uprave i državne službe u skladu sa uslovima prijema u EU.
SLABOSTI HIPOTEKE KAO INSTRUMENTA OBEZBJEDENJA KREDITA U PRAVNOM SUSTAVU BIH
U stvarnopravnoj teoriji i praksi zastupljen je veliki broj afirmativnih stavova izraženih u korist hipoteke kao sredstva obezbjeñenja kredita. Neupitno, hipoteka takav status zasigurno i zaslužuje. Meñutim, naučna i praktična spoznaja hipoteke ponekad pruža i ne tako uvjerljive odgovore na pitanja - da li će odreñeno potraživanje uistinu biti namireno ukoliko je osigurano hipotekom, da li hipotekom možemo osigurati bilo koje potraživanje, je li moguće hipotekom osigurati potraživanje iz okvirnog finansijskog ugovora. Upravo, ovaj drugi, ne tako efikasni aspekt hipoteke iniciran limitirajućim zakonskim rješenjima, turbulentnim tržišnim tokovima nekretnina te specifičnom sudskom praksom, bit će prikazan u ovom naučnom radu.
SUICIDOGENI TERORIZAM PSIHOLOGIJSKE PRETPOSTAVKE
Suština ovog rada je pokušati objasniti poseban pojavni oblik terorističkog djelovanja, djelovanja bombaša samoubojica kao jedne od najgorih prijetnji današnjice. Suvremeni svijet danas pati na svim razinama, kulturološkim, socijalnim, gospodarskim, ali jedna od njegovih najtežih patnji u čijim okvirima se nalaze pomenute jeste ona koja proizilazi iz deficita sigurnosti. Današnji svijet suočen je sa pojačanim djelovanjem u terorističkim aktivnostima no postaje još gori onog trenutka kada i on mijenja svoje oblike u one kojima nam postaje sve bliži, manje prepoznatljiv, te sa psihologijskog aspekta nerazumnjiv. Ovaj način djelovanja - ratovanja ne ostvaruje prednost neprijatelja nego se oslanja na psihičke učinke posljedica koje ostavi.
OGRANICENJA RATOVANJA S OBZIROM NA METODE I SREDSTVA RATOVANJA, UPOTREBU ORUŽJA I OBJEKTE NAPADA
Pravila meñunarodnog humanitarnog prava oduvijek idu u pravcu proširenja zaštite učesnika i žrtava oružanog sukoba. Iz navedenog razloga utvrñena su i odgovarajuća pravila kojima se zabranjuje upotreba odreñenih vrsta oružja, odnosno oružja čija upotreba ima prekomjerne i nepotrebne razarajuće efekte ili djeluje bez razlike u pogledu ciljeva napada. Isto tako, zabranjeno je napadati civilne objekte, te koristiti se metodama i sredstvima ratovanja koji su označeni kao neprimjereni po običajnom i ugovornom meñunarodnom pravu.
OSNOVE USTAVNOG UREDENJA ISLAMSKE REPUBLIKE IRAN
Još od vremena kada je izvedena Islamska revolucija, Islamska Republika Iran privlači pažnju svjetske javnosti iz više razloga. U ovom radu njegovi autori te razloge razvrstavaju u dvije grupe. Prvu predstavlja geopolitički položaj ove države, koji je čini jednim od najznačajnijih prostora u svijetu, a drugu grupu predstavlja ustavno uređenje Irana sa rješenjima koja su jedinstvena u svijetu i koja predstavljaju centralni dio ovog rada. Sv akako najznačajnije karakteristike tog ureñenja jesu njegova cjelovita prožetost Islamskim pravom u verziji džaferijske pravne škole, koja je i službeno vladajuća škola u Iranu, te poseban institucionalni mehanizam pomoću kojeg se omogućuje svestrana implementacija šerijatskog prava u Iranu. Ta prožetost Islamskim pravom ne počinje sa Ustavom Islamske Republike Iran, nego 1907. godine kada su usvojene dopune Osnovnog zakona Persije od 31. decembra 1906. godine, čemu je posvećen poseban dio u radu. Meñu institucijama pomoću kojih se omogućuje ostvarivanje šerijatskog prava u Iranu centralno mjesto ima Imam. On je centralna politička i pravna figura sistema i, zajedno sa Rukovodećim vijećem i Državnim vijećem za procjenu interesa Islamske Republike, čini stožer cjelokupnog političkog i ustavnopravnog sistema Irana, u čijoj pozadini su institucije republikanskog karaktera. Ovaj stožer iransko ustavno ureñenje čini ne samo stabilnim nego mu, pravno gledano, obezbjeñuje i dugovječnost.
Državno vijeće za procjenu interesa Islamske Republike
KORPORATIVNA DRUŠTVENA ODGOVORNOST U USLOVIMA GLOBALIZACIJE
Globalizacija predstavlja proces integracije naše planete u jednu globalnu cjelinu. Kao glavni pokretač globalizacije javlja se neoliberalna doktrina, koja zastupa slobodno tržište bez ograničenja. Nošena principom nevidljive ruke, globalizacija je uzrokovala porast siromaštva, koncentraciju bogatstva i moći na uzak broj ljudi, institucija i korporacija. S toga je koncept korporativne društvene odgovornosti aktuelniji danas više nego ikada. Korporativna društvena odgovornost predstavlja ideju odgovoran odnos korporacija i organizacija prema društvenoj zajednici, na način da one služe ne samo ekonomskim interesima, nego i višim moralnijim društvenim ciljevima. Osnovu društvene odgovornosti čini etika i moral. Uspostavljanjem etičkih kodeksa, kao i dobre prakse moralnog ponašanja javlja se nada za stvaranjem uspješnijeg i sretnijeg društva.
KORPORATIVNO UPRAVLJANJE U BANKAMA U BIH
Korporativno upravljanje obuhvata skup odnosa izmeñu menadžmenta, odbora, dioničara i interesno uticajnih grupa preduzeća, definiše okvir za postavljanje ciljeva, i odreñivanje sredstava za postizanje tih ciljeva, te praćenje izvedbe i djelotvornosti. Dobrim sistemom korporativnog upravljanja se doprinosi održivom ekonomskom rastu, jačanju efikasnosti privrednih društava i poboljšanju njihovog pristupa spoljašnjim izvorima kapitala. Korporativno upravljanje treba shvatiti kao podsticaj ekonomskom rastu, uticaj na efikasnu raspodjelu resursa što doprinosi stvaranju novih tehnologija, proizvoda i usluga i povećanju produktivnosti. Korporativno upravljanje je, posebno važno u bankama, kao nosiocima finansijskog sistema zemlje, jer upravo od toga zavisi u kojem smjeru će se banka kretati i u kojoj mjeri će imati uticaja na ukupna privredna kretanja.
Fenomen globalizacije predstavlja značajan izazov za ekonomsku nauku. Globalizacija svetske privrede predstavlja proces čije posledice daleko nadilaze ekonomsku sferu savremenog društva i koji je danas predmet raznih multidisciplinarnih istraživanja. Kao svojevrsni megatrend koji u mnogome opredeljuje tekuće meñunarodne ekonomske tokove, globalizacija je nametnula nove izazove i samoj ekonomskoj teoriji. Globlizaciju karakteriše sve veća meñuzavisnost nacionalnih ekonomija sa svetskom privredom. Dinamičke promene u svetskoj privredi poslednjih decenija sve više zaokupljaju pažnju ekonomske javnosti. Jačanje globalnih ekonomskih veza i sve jače povezivanje zemalja u jedinstveni svetski privredni sistem nailaze na brojne protivnike kako u razvijenim tako i u zemljama u razvoju. Jedan od najčešćih argumenata je da globalizacija pojačava proces polarizacije sveta na razvijene i nerazvijene zemlje, povećavajući ekonomsku nejednakost izmeñu i unutar pojedinih zemalja, ostavljajući pri tome nerešen problem siromaštva. Međutim, najnovija empirijska istraživanja ukazuju na značajan i pozitivan uticaj otvorenosti privrede na ekonomski rast zemlje. Pri tome, rast i razvoj nemaju bitniji i jasan uticaj na ekonomsku nejednakost unutar zemlje. Kao rezultat navedenih činjenica, otvorenost privrede prema svetskom tržištu roba, usluga i kapitala označena je kao bitan i neophodan aspekt razvojne strategije i redukcije siromaštva u zemljama u razvoju.
SINDIKATI I KOLEKTIVNO PREGOVARANJE: UCINCI NA TRŽIŠTE RADA I GOSPODARSTVO
Ekonomija rada nastoji razumjeti funkciju i dinamiku tržišta rada. Ona promatra dobavljače usluga rada (radnike) i tražitelje usluga rada (poslodavce), te pokušava razumjeti načine uspostavljanja plaća, zapošljavanja i prihoda. Sindikati su posljedica industrijalizacije koja je radnike dovela u ovisan položaj. Teorijsko razmatranje sindikata i kolektivnog pregovaranja ukazuje na prednosti sindikalnih članova u odnosu na radnike koji nisu u sindikatu u smislu postizanja većih nadnica kao i višu i veću raznolikost ostalih koristi koje se postiže kolektivnim pregovaranjem. Razvoj i brojnost sindikalnih članova varira od zemlje. Također se članstvo u sindikatima razlikuje od sektora do sektora i općenito promatrano veće je u proizvodnji dobara nego u sektoru usluga. Istraživanja pokazuju kako je osamdesetih godina prošloga stoljeća došlo do pada članstva u sindikatima zbog promjene u strukturi zaposlenosti, te veće deregulacije koje ograničavaju mogućnost sindikatima da štite radnike. Pad članstva sindikatima i slabljenje moći kolektivnog pregovaranja kao i smanjenje značajnosti kolektivnih ugovora je i posljedica ekonomske globalizacije, internacionalizacije tržišta, gdje je sindikatima zbog dislociranja proizvodnje, često i uprave same kompanije onemogućena njena osnovna funkcija. Naime, sindikat je organizacija koju stvaraju zaposlenici. Može predstavljati zaposlenike u odreñenoj gospodarskoj grani ili u odreñenoj tvrtci, a uspostavlja se kako bi poboljšao i održao plaće, naknade i radne uvjete. Sindikati imaju odreñena zakonska prava i ovlasti, a najvažnije je pravo kolektivnih pregovora s poslodavcem kako bi poboljšao plaće, radno vrijeme i druge uvjete iz ugovora o radu radnika koje predstavlja, što znači da te stvari ne uspostavlja jednostrano uprava, nego ih dogovaraju obje strane. Kad nemaju takva prava ni ovlasti, obično prijete štrajkom i drugim kolektivnim akcijama kako bi vršili pritisak na poslodavca. Sindikati često koriste svoju organizacijsku snagu da promiču društvene mjere i zakone koji odgovaraju njihovom članstvu ili zaposlenicima općenito. Tako, sindikati imaju i pozitivne i negativne utjecaje u državi, industrijskim sektorima i na društvo općenito.
O PRAVNOM POLOŽAJU OPCINE U KRALJEVINI JUGOSLAVIJI (1929. – 1941.)
Rad se prvenstveno bavi pitanjem funkcionisanja općine u vrijeme šestojanuarske diktature. Težište je na primjeni prvog jedinstvenog zakona o općinama (1933.), koji je odredio organe općinske uprave, njihove zadatke i nadležnosti, te posebno nadzor i njihovu kontrolu. Ukazano je na veliki raskorak izmeñu normativnog ustrojstva i stvarnog položaja općine, koja je po zakonu utemeljena kao samouprava, a u stvarnosti bila pod neposrednim tutorstvom državnih organa uprave za koje je, ustvari, i radila.
JAVNI SEKTOR KAO ZNACAJAN SEKTOR SVAKE PRIVREDE
Zbog nemogućnosti tržišnog mehanizma da slobodnim djelovanjem ostvaruje odreñene ekonomske aktivnosti države nameće se potreba za prisustvom javnog sektora. U literaturi pronalazimo neke od mnogobrojnih razloga koji idu u prilog opravdanoj zastupljenosti javnog sektora, a to su obezbjeñenje javnih dobara, nepotpunost tržišta, nezaposlenost i inflacija, uspostavljanje pravnog poretka za nesmetano funkcionisanje tržišnih institucija i mnogi drugi. Cilj ovog rada je da predstavi javni sektor od njegovog nastanka, razvoja i osnovnih karakteristika do njegove nezamjenjive uloge u privredama zemalja sa različitim nivoima razvijenosti.
PRAVNE KARAKTERISTIKE I HARMONIZACIJA UNUTRAŠNJEG TRZIŠTA EVROPSKE UNIJE
Ugovorom o osnivanju, kao i na poštovanju jedinstvenih pravila konkurencije i zajedničke trgovinske politike. U praktičnom smislu, uspostavljanje zajedničkog tržita je podrazumijevalo da se obezbjede uslovi za funkcionisanje četiri osnovne slobode, ili načela: slobodnog kretanja lica, slobodnog prometa robe, slobodnog vršenja usluga i slobodnog kretanja kapitala. U politickom smislu, Jedinstvenim evropskim aktom je izvršena transformacija izražene političke volje u pravno obavezujući akt, sa ciljem da se ostvari najveća ekonomska integracija mirnim putem, oličena u unutrašnjem tržitu, jedinstvenoj Evropi bez granica i grañana Evrope. Od mjera harmonizacije se očekuje da ostvare dva, donekle različita i oprečna zadatka: da zamjene neusklañene nacionalne propise kako bi se njihovom primjenom ostvarili komunitarni ciljevi i da, sa druge strane, očuvaju i ispoštuju različitosti u nacionalnim pravnim sistemima. Dobrovoljnost poštovanja harmonizovanih standarda se ogleda u tome to proizvodači mogu primenjivati i druge tehničke specifikacije ako na taj način mogu odgovoriti zahtevima.Ovako odreñena sloboda prometa se može ograničiti jedino tzv. nacionalnim imperativnim razlozim
KRIZA NARUŠENOG MORALA VODI DRUŠTVO U NASILJE I ENTROPIJU
Iz godine u godinu, očekujući bolje dane, nažalost, sve je manje optimizma da smo blizu bolje i sigurnije budućnosti. Nasilje bezočno napreduje. Ne bi želio da se ostvari ona narodna, da je: „Pesimista samo optimista na čekanju“. Naime, imajući u vidu da je sve veći broj ljudi, koji su žrtve siromaštva, korupcije, organizovanog kriminaliteta, migracije, globalizacije, a što je već odavno od meñunarodne zajednice prepoznato kao važne, kompleksne i nepoštedne pojave sa dubokim korijenima, društvena zajednica, pa i naše društvo, vrlo malo, moglo bi se reći nikako, ne čine adekvatne mjere i radnje generalne i specijalne prevencije kako bi prepoznali i razularili uzroke i uslove prisutnih pojava. Utvrđivanjem uzroka i uslova devijantnih pojavnih oblika i blagovremeno primjenjivanje adekvatnih mjere, zaustavila bi se kriza morala u društvu uopće, a entropiji bi pokazali crveni karton, u protivnom kriza morala, i više od toga, se može dogoditi svakom društvu, čega ni bosanskohercegovačko društvo nije pošteñeno.
VREDNOVANJE ORGANIZACIJSKE I REZULTATSKE USPJEŠNOSTI SPORTSKIH KLUBOVA U GRADU MOSTARU
Ispitivanje se izvršilo u 49 sportskih klubova i sportskih udruženja, sa područja Grada Mostara, koji su na bilo koji način u redovnom sistemu takmičenja. Za potrebe ocjenjivanja uspješnosti sportskih klubova i sportskih saveza korištene su usluge sportskih menadžera Sportskog saveza grada Mostara (profesora sporta i tjelesnog odgoja), koji su kroz postojeću dokumentaciju klubova članova Sportskog saveza Grada Mostara i terenskim radom po klubovima i savezima došli do podataka potrebnih za ocjenjivanje faktora uspješnosti sportskih klubova. Rezultati ovog istraživanja govore nam da je stanje u sportskim klubovima na području Grada Mostara takvo da teško da možemo vidjeti bitnu razliku izmeñu amaterskih i profesionalnih klubova. Sportski kolektivi koji se pretenciozno nazivaju profesionalnim sportskim klubovima, za nošenje takvog prefiksa ne ispunjavaju ni osnovne predvujete za organizovano bavljenje sportskom djelatnošću. Osnovni cilj institucija koje se bave organizacijom sporta na lokalnom nivou u narednom periodu mora biti ureñenje financiranja i vlasništva nad sportskim klubovima na transparentan način, te jasno utvrñivanje kriterija za adekvatno vrednovanje postignutih rezultata.
ZNAČAJ PORODIČNOG BIZNISA (FAMILY BUSINESS) ZA NACIONALNE EKONOMIJE
U ovom radu objašnjavamo pojam i značaj porodičnog poslovanja. Literatura koja izučava mogućnosti koje pruža porodični biznis i probleme sa kojima se ono suočava je još uvijek oskudna. Učestvovanje porodice u poslovanju ima svojih i prednosti i nedostataka koji se tiču kako poslovanja, tako i same porodice. Veličine porodičnog biznisa u svijetu kreće se oko 65% od ukupnog broja preduzeća.Gotovo polovina od ukupnog broja porodičnih preduzeća u sveijtu ne uspijevaju da prežive vlasničku sukseciju na sljedeću generaciju.
DOPRINOS MAX WEBER-A RAZVOJU SOCIOLOGIJE PRAVA
Tekst pod naslovom "Doprinos Max Weber-a razvoju sociologije prava" bavi se pitanjima uloge i značaja njemačkog sociologa kod nastanka i razvoja sociologije odnosno sociologije prava. Max Weber predstavlja jednog od najznačajnijih sociologa na prodručju sociologije prava ne samo u Njemačkoj nego isto tako i u evropskim dimenzijama.
FAKTORSKA ANALIZA SKALE PERFEKCIONIZMA KOD SPORTSKIH MENADŽERA U SPORTSKIM ORGANIZACIJAMA SA PODRUČJA HEREGOVAČKO – NERETVANSKOG KANTONA
Ispitanici su sportski menadžeri sa različitim funkcionalnim ingerencijama u klubovima i sportskim institucijama. Ispitivanje se izvršilo u 49 sportskih klubova i sportskih udruženja, te 7 sportskih saveza s područja Hercegovačko–neretvanskog kantona, koji su na bilo koji način u redovnom sistemu takmičenja ili su dio upravljačkih struktura u institucijama sporta, odnosno u strukturama vlasti na području grada Mostara i Hercegovačko– neretvanskog kantona. Analiza rezultata ovog istraživanja nam govori da perfekcionizam i narušeno samopouzdanje, uistinu, idu ruku pod ruku. Rezultati ovog istraživanja pokazuju nam da je menadžerima potrebno razvijati svijest o postojanju svojih slabosti kako ne bi došli u situaciju da od potencijalno dobrih menadžera i lidera postanu loši menadžeri.
GLOBALNI TERORIZAM I NJEGOVE IMPLIKACIJE NA MEĐUNARODNE ODNOSE
Porast individualizma, kraj Hladnog rata i povećanje uloge aktera koji nemaju atribut države, uzrokuje transformiranje meñunarodnih odnosa u mnogo kompleksniji sistem. Taj novi sistem kreira mnoštvo zajednica koje se smatraju žrtvama. Takve populacije mogu napustiti razumne debate i vratiti se 'ustaljenom beznañu', jedino komunicirajući kroz nasilje. Regionalni sukobi se šire i to se eksploatiše od strane hegemonističkih sila, u skladu sa njihovim nastojanjima da konsoliduju svoje pozicije. Povećanje broja sukoba je vjerovatno rezultat porasta svjetske populacije, klimatskih promjena, nestašice energije i vode. U tom kontekstu, izgleda kao da terorističke grupe baziraju svoje ideologije na dva najistrajnija elementa popularnog identiteta: religija i etnos. Ovaj tekst, takoñer, analizira pojam 'globalnog terorizma' i otkriva da se ono što mi nazivamo 'globalni terorizam', ne razlikuje od ranije ispoljenih terorizama.
okolinske (ekološke) prijetnje sigurnosti
KOMPLEKSNOST MJERENJA KVALITETA USLUGE VISOKOG OBRAZOVANJA
Ovaj rad ukazuje na složenu problematiku mjerenja kvaliteta usluge visokog obrazovanja, u prvom redu kroz paralelu sa općim specifičnostima usluge i refleksijama na uslugu visokog obrazovanja. Naime, opće specifičnosti usluge, koje se u potpunosti odslikavaju u sferi usluge visokog obrazovanja, otežavaju napore na iznalaženju adekvatne metodologije mjerenja, prihvatljive statističke pouzdanosti i valjanosti. U radu se analiziraju i pojedine metodologije koje se primjenjuju u praksi, na osnovu čega se izvode zaključci o kompleksnosti mjerenja koje uzrokuje odsustvom jedinstvene metodologije mjerenja kvaliteta usluge visokog obrazovanja kao multidimenzionalnog konstrukta.
DRŽAVLJANSTVO KAO TAČKA VEZIVANJA U PRIVATNOPRAVNIM PREDMETIMA S MEĐUNARODNIM OBILJEŽJEM
Ukupnim razvojem i globalizaciom odnosa u svijetu, te slobodnim protokom roba, usluga, novca i radne snage, sve više i više se razvijaju i privatnopravni odnosi, koje je nužno rješavati po normama meñunarodnog privatnog prava. Tradicionalni „privatnopravni“ odnosi, posebno iz oblasti statusnog, porodičnog, vlasničkog, socijalnog, obligacionog (ugovorno i vanugovorno) prava, nameću potrebu rješavanja odnosa s meñunarodnim obilježjem. Rješavanja tih predmeta treba provoditi na način da se odlučivanja (presude, rješanja, odluke i sl.) nadležnih organa jedne države, mogu provesti (izvršiti) u toj državi, ali i drugim državama, na koje se ti dokumenti odnose. Pravni predmeti s meñunarodnim obilježjem su oni pravni predmeti u kojima su: jedan ili oba subjekta stranci, ili je objekt predmeta o kojem se vodi pravni predmet strani objekt ili je mjesto dešavanja strano. Kad nastanu situacije u kojima se traži pravni put rješavanja, tada se traži odreñena tačka vezivanja. Tada se, od nadležnog, često ugovorenog tijela, traži da se njegovo presuñivanje uvaži, kako država po čijem pravu je konkreni predmet rješavan, tako i svaka druga država u kojoj se ta prsuñena stvar treba provesti. Kod većine država, ono što povezuje i upućuje na rješavanje problema je državljanstvo subjekta. Imajući to u vidu, ovaj rad, koji je nastao uz uvažavanje naučne metodologije i najsvježijih saznanja iz ove oblasti, ukazuje na definiranje, suštinu i primjenu državljanstva u Meñunarodnom privatnom pravu. Posebno su važni osvrti na praktičnu vrijednost državljanstva u odlučivanjima konkretnih predmeta s meñunarodnim obilježjem, a posebno s osvrtom na državljanstva grañana bivše Jugoslavije i Bosne i Hercegovine. Identifikacija krivih normativnih rješenja, kao i postojanje „rupa u zakonu“ u oblasti državljanstva, nameće potrebu promjene ključnih zakona i podzakonskih akata koji reguliraju oblast državljanstva u Bosni i Hercegovini.
SPORTSKI KLUBOVI U GRADU MOSTARU: SOCIODEMOGRAFSKI PODACI I SKALA ZADOVOLJSTVA MENADŽERA
Sportski menadžeri se danas suočavaju sa promjenjivim okruženjem. Ljudi predstavljaju najvrijedniji resurs za uspješno upravljanje sportskom organizacijom. Sportski menadžment je proces predviñanja, planiranja, organizovanja, rukovoñenja, obezbjeñenja kadra i kontrole ljudskih, materijalnih, finansijskih i drugih organizacionih resursa sportske organizacije, radi ostvarivanja utvrñenih ciljeva. Cilj istraživanja bio je analizirati socijalno statusna obilježja menadžera, te ispitati njihovo zadovoljstvo organizacijom sporta i ličnim uspjehom. U istraživanju je korišten servej istraživački metod i metod teorijske analize, te multivarijantna analiza varijance za izračunavanje razlika skale zadovoljstva u odnosu na vrstu sporta. Rezultati do kojih se došlo pokazuju sociodemografsku sliku menadžera angažovanih u klubovima u kojima je provedeno istraživanje, te da su isti u prosjeku zadovoljni organizacijom svog kluba i sporta u kantonu i državi BiH, što je izraženo visokim rezultatom 3.179 aritmetičke sredine skale zadovoljstva, uprkos prosječnim rezultatima klubova. Bolje rezultate na skali zadovoljstva pokazali su menadžeri koji pripadaju klubovima individualnih sportova. Da bi se ovakvo stanje popravilo, neophodno je pomladiti menadžerski kadar u klubovima,
PRIRODNE I DRUŠTVENE PREPREKE OSTVARIVANJA ZAMISLI “VLADAVINE PRAVA” U SAVREMENOJ DRŽAVI
Nastanak države i prava fundamentalan je prelomni momenat u razvoju ljudskog društva. On je i fundamentalan ne samo za odnos izmeñu ljudi unutar ljudskog društva i za odnose sa okruženjem koje je stvorila priroda. Razvoj ljudskog društva, u čemu su države i pravo igrali bitnu ulogu kao objedinjeni sistem, vodio je sve organizovanijem nastojanju da se ljudi, ljudsko društvo oslobodi djelovanju nagona i intuicije i da se ponašanja ljudi učine umnijim i organizovanijim, predvidljivijim i uzajamnošću uslovljenim. Tokom razvoja ljudskog društva razvile su se odreñene različite kulture i civilizacije, ali i različite države i različita prava u njima i izmeñu njih, a razvili su se različiti tipovi odnosa izmeñu njih – od konflikata u obliku ratovanja, preko savezništva i formiranja meñunarodnih organizacija i institucija. Nastankom “meñunarodnog” prava, roklamovanjem mirnog riješavanja sporova i ugrañivanjem koncepta ljudskih sloboda i prava u politiku i pravo država, država je umnogome izmjenila svoje bitne odredbe, ali prirodne i društvene prepreke ostvarivanja zamisli “vladavine prava” u savremenoj državi nisu izgubile na aktuelnosti, čak šta više permanentno nas upućuju (najnovija dešavanja u Libiji, Tunisu, Siriji, Egiptu) i ko zna još gdje u dogledno vrijeme da je njihova aktuelnost permanentna.
Monitoring kao proces praćenja kredita u kreditnom portfoliju, odnosi se na pojedinačne i ukupne kredite u portfoliju banke. Kreditni portfolio obuhvata grupu kredita koje je menadžment banke struktuirao prema korisnicima kredita. Ključni ciljevi kreditnog portfolija se odnose na: (a) obim portfolija, (b) strukturu potrfolija,(c) kreditne usluge banke, (d) naplatu kredita, (e) cijenu kredita (kamatu), (f) ostvarenu dobit (profit) banke. Oblikovanje strukture kreditnog portfolija je u nadležnosti „top” menadžmenta banke. Kvalitet kreditnog portfolija se iskazuje koeficijentom, kao odnosom potencijalnih gubitaka i ukupnih kredita. Poseban uticaj na kreditni portfolio banke pripada egzogenim (stanje ekonomije) i endogenim faktorima (upravljačkoj poslovnoj filozofiji). Performanse kreditnog portfolija polaze od procjene očekivanih rizika i procjene očekivanih prinosa po odobrenim i realizovanim kreditima.
Poštovani čitaoci, zadovoljstvo nam je istaći da je časopis Univerzitetska hronika doživio šesto izdanje za četiri godine postojanja. Univerzitet u Travniku je mlada nastavno-naučna i obrazovna ustanova i prvi Univerzitet u Srednjebosanskom kantonu/Županiji Središnja Bosna, te je stoga značaj izdavačke djelatnosti utoliko veći. U časopisu je sadržano više od 20 naučnih i stručnih radova, uglavnom iz oblasti prava, ekonomije i menadžmenta. Sadržaj radova prilagoñen je nastavnim oblastima koje se izvode na Univerzitetu u Travniku. Svi radovi su recenzirani i kategorizirani od strane recenzionog odbora. Iz tog razloga kao i iz razloga prihvatanja časopisa u respektilnim bazama kao što su COBBIS.BIH Indeks Copernikus interesovanje učešća nastavnika i saradnika za objavljivanjem radova je veliko. Vjerujemo da će i ovaj, kao i sadržaj ranijih izdanja, zadovoljiti interesovanje čitalačke publike, a posebno onih koji se bave održivim razvojem, tranzicionim procesima i dr. S tim u vezi, slobodni smo zamoliti cijenjene čitaoce ovog časopisa da učestvuju u njegovom daljenjem kreiranju, kako u pogledu davanja prijedloga i sugestija tako i u pogledu sopstvenog učeša, odnosno, dostavljanja radova na objavu. Napominjemo, da je na Univerzitetu u Travniku objavljeno preko četrdeset udžbenika po kojima se izvodi nastavni proces. Uporedo se izdaju još dva časopisa koji su prihvaćeni u nekoliko svjetskih baza.Nadamo se da ćete i dalje sarañivati sa redakcionim odborom i time jačati brend časopisa i Univerziteta u Travniku.
SOCIJALNO POVJERENJE U BOSNI I HERCEGOVINI
Nevladine organizacije, socijalni pokreti i proaktivni građani imaju integrativnu funkciju u procesu podrške stabilizaciji i konsolidaciji demokratskog poretka. Jedan od nužnih preduslova za to je izgradnja networking i organizacija pluralistićkog i diskurzivnog civilnog društva, čije znaćenje postaje postojano važnije zbog uvećanih frustracija i deprivacija građana vladinom i partijskom politikom kao i socijalnom i političkom situacijom u zemlji. Problematika socijalnog povjerenja i civilnog društva čini se postala je ili još jednom postaje tema političkih i socijalnih diskursa
MALOLJETNIČKA DELINKVENCIJA U KS i FBiH – POSLJEDNJIH GODINA U PORASTU
Izrada biznis plana je kontinuiran proces tako da se njegova izrada ne smatra završenom u momentu kada se napravi njegova skica. On se radi za 3-5 godina ali uz stalnu korekciju. Do ostvarenja strategije se može stići na mnogo načina. Bitno je imati jasan plan kako stići do tih ciljeva, a to je biznis plan. On mora da odgovori na sve zahtjeve i pritiske iznutra i spolja i da prilagodi preduzeće. A prilagođavanje znači promjenu. Za radikalne ciljeve su potrebne i radikalne promjene. Svaka veća promjena okruženja takođe traži radikalne promjene. A promjene poslovnog sistema, radikalne promjene u načinu poslovanja i rada, su reinženjering. Biznis plan treba da kaže kada se očekuje povrat uloženog novca i u kolikoj mjeri.
Činjenica jeste da je naša zemlja izašla iz rata, kada ekonomske, političke i socijalne prilike u zemlji, predstavljaju pogodno tlo za širenje društveno neprihvatljivog ponašanja mladih. Ovo je društveni fenomen koji nije dovoljno istražen, a niti društvo dovoljno poklanja pažnje njegovom posmatranju i istraživanju, dok se o njemu govori tek onda kada maloljetnik počini neko izuzetno teško krivično djelo koje mediji senzacionalistički i neprofesionalno prezentiraju javnosti u vidu crne hronike i sl. U okviru matreijalnog i izvršnog krivičnog zakonodavstva BiH i njenih entiteta treba donijeti krivični zakon koji bi obuhvatio sve materijalno pravne odredbe vezane za krivičnopravni položaj maloljetnih lica. Naime, radi se o sistemu krivičnih sankcija za maloljetne počinioce krivičnih djela, postupak izricanja i način, postupak i uvjeti izvršenja krivičnih sankcija materijalnim izvršiocima a što treba da bude uređeno propisima posebnog zakona – zakon o maloljetnim počiniocima krivičnih djela i krivičnopravnoj zaštiti maloljetnih lica. Tako bi se u jednom zakonskom tekstu obuhvatile sve materijalne, procesne i izvršne krivičnopravne odredbe o maloljetnim licima, čime bi bio zaokružen sistem maloljetničkog krivičnog prava.